A PÁNEURÓPAI PIKNIK EMLÉKEI
BÉCSBEN
A fizetés valutája az emberség
és a humanizmus
(Kisalföld, 1997. október 9., csütörtök,
7. old., Bódvai Ildikó írása)
![]() |
![]() |
![]() |
A bécsi Magyar Kultúrintézet (Collegium Hungaricum) október 21-ig mutatja be az 1989-es Páneurópai Piknik tárgyi emlékeibõl rendezett soproni kiállítás anyagát. A kiállítást Hermann Sausen követségi tanácsos, a Német Szövetségi Köztársaság kultúrintézetének bécsi vezetõje nyitotta meg. A megnyitón - melyen elsõként Fényi Tibor, az intézet igazgatója köszöntötte az érdeklõdõket - jelen voltak az egykori piknik soproni szervezõi, valamint a bécsi német nagykövetség magas rangú diplomatái is, jelezve, mennyire fontosnak ítélik az 1989-es eseményt. Fényi Tibor köszöntõjében hangsúlyozta, a "német egység napja" alkalmából fontos emlékeztetni arra, hogy Magyarország hozzájárult Németország újraegyesítéséhez. Ebben a soproni Páneurópai Pikniknek igen fontos szerepe volt. A Collegium Hungaricum azzal a szándékkal mutatja be az anyagot, hogy a nemes cselekedetre felhívja a bécsi - rajta keresztül az osztrák - közvélemény figyelmét: ne felejtsék el a jövõben sem azt, amit mi tettünk az európai egység megteremtéséért. Hermann Sausen arról beszélt, hogy a magyarok 1956-ban megtapasztalhatták, milyen szörnyû világ, megtorlás várt azokra, akik az akkori rendszer ellen voltak, de nem tudtak elmenekülni az országból. Azt is láthatták, hogy a menekülteket tárt karokkal várta a világ. Amit 56-ban kaptak a magyarok a világtól, azért - a szó legjobb értelmében - 1989-ben fizetett Magyarország. Itt a fizetés valutája az emberség és a humanizmus volt. Mint azt Fényi Tibor késõbb kifejtette, igen fontos, hogy ez a kiállítás, vagy az ehhez hasonló anyagok a világ sok részére eljussanak és emlékeztessék az embereket az 1989-es eseményekre. Az intézet igazgatója annak idején - mint a bécsi Die Presse újságírója - maga is részt vett a Páneurópai Pikniken. A Pannonia Med Hotel képviseletében dr. Szilágyi László és felesége is jelen voltak a megnyitón. Szilágyi úr elmondta, maga is fontosnak tartja, hogy a kiállítás mind több helyre eljusson. Úgy véli, mi, magyarok beleestünk abba a hibába, hogy ezt a világ számára igen fontos eseményt elhanyagoltuk, jelentõségéhez képest méltatlanul kezeltük. Legalább a kiállítás anyaga jusson el minél több helyre, járja be Európát, hogy Európa se felejtkezzen meg rólunk. Úgy gondolja, amennyiben a tõkeszegény Magyarországnak van erkölcsi tõkéje, kovácsolhatunk belõle politikai tõkét, amit már át lehet financiális tõkére konvertálni. A kiállítás alkalmával bemutatták Fekete Ibolya "Berlintõl Berlinig" címû dokumentumfilmjét is, melyet az NDK-s turisták menekülésérõl készített. A bécsi kiállítást követõen az anyag Szentmargitbányára (St. Margarethen), majd Kismartonba (Eisenstadt), a burgenlandi határcsendõrség 150 éves évfordulója alkalmából rendezett ünnepségre kerül. Jövõ év elején Berlinben, az ottani magyar kultúrintézetben, majd az egykori NSZK-NDK határ mentén több németországi városban mutatják be.
BÓDVAI
![]() ![]() |
Copyright © 1997.,
ISE, Sopron |